Príprava ku skúške odbornej spôsobilosti uchádzača za člena poľovníckej stráže

Zo zákona č. 274/2009 Z. z. o poľovníctve a o zmena a doplnení niektorých zákonov
§ 24
Ochrana poľovníctva
(1) Ochranou poľovníctva sa rozumie ochrana zveri pred nepriaznivými vplyvmi, najmä pred nedostatkom prirodzenej potravy, škodlivými zásahmi ľudí a zvierat škodlivých poľovníctvu [§ 29 ods. 1 písm. f)], chorobami zveri, ochrana biotopu1) zveri v rámci ochrany prírody a krajiny, ako aj ochrana poľovníckych zariadení. Zabezpečenie ochrany poľovníctva zveri je povinnosťou každého užívateľa poľovného revíru.

(2) Každý je povinný konať tak, aby podľa svojich možností nespôsobil ohrozenie alebo poškodenie zveri, jej životných podmienok a jej životného prostredia.

(3) Zakazuje sa v poľovnom revíri
a) plašiť zver akýmkoľvek spôsobom okrem opatrení na zabránenie vzniku škôd spôsobených zverou alebo škôd na zveri a povolených spôsobov lovu alebo bežného obhospodarovania poľovného pozemku, 
b) spôsobovať zveri poranenie, stres, rušiť ju pri hniezdení alebo kladení mláďat a vykonávať činnosti, ktoré pôsobia na zver ako voľne žijúce živočíchy nepriaznivo, okrem bežného obhospodarovania poľovných pozemkov, poľovného revíru a lovu zveri povoleným spôsobom a protipovodňových opatrení, 
c) poškodzovať alebo ničiť poľovnícke zariadenia, 
d) voľný pohyb psa19) vo vzdialenosti väčšej ako 50 m od osoby, ktorá psa vedie; to sa nevzťahuje na služobných psov používaných podľa osobitných predpisov19a) a poľovníckych psov pri výcviku a výkone poľovníctva, 
e) voľný pohyb raticovej zveri z farmových chovov; okrem zverníc (§ 6), 
f) loviť zver odstrelom alebo odchytom, alebo poľovnými dravcami bez povolenia na lov zveri a platného poľovného lístka, 
g) privlastniť si trofej nájdenej uhynutej zveri alebo zbierať parožie a vajcia pernatej zveri bez povolenia (§ 53) alebo súhlasu užívateľa poľovného revíru, 
h) privlastňovať a premiestňovať ulovenú zver alebo inak usmrtenú zver alebo jej časti, alebo nájdené mláďatá zveri okrem ich záchrany užívateľom poľovného revíru, bez súhlasu alebo vedomia užívateľa poľovného revíru, ak tento zákon neustanovuje inak, 
i) vyvážať močovku do remízok, trstín, krovísk, lesa a vetrolamov, 
j) vypaľovať kroviská, remízky, trávu, burinu a suché tŕstie, ako aj rúbať a vyrezávať remízky a kroviská; okrem rúbania a vyrezávania remízok a krovísk v rámci lesohospodárskych opatrení a projektov rekultivácií a schválených úprav na poľnohospodárskej a ostatnej pôde, 
k) jazda na motocykli, motorovej trojkolke, štvorkolke, motorovom vozidle alebo motorovom člne, snežnom skútri a vodnom skútri v poľovnom revíri, okrem cestnej premávky;20) zákaz neplatí pre vlastníkov pozemkov pri ich bežnom obhospodarovaní, pre užívateľa poľovného revíru pri užívaní poľovného revíru a orgány štátnej správy pri výkone dozoru alebo kontroly.

(4) Na žiadosť užívateľa poľovného revíru a odporúčanie obvodného lesného úradu vydá obec v čase hniezdenia, kladenia mláďat alebo z dôvodu ich ochrany všeobecne záväzným nariadením
a) obmedzenie alebo zákaz vstupu do poľovného revíru alebo jeho časti, 
b) oznámenie o zóne pokoja v poľovnom revíri, kde obmedzí alebo zakáže lov niektorých druhov zveri alebo všetkých druhov zveri alebo zber lesných plodov tvoriacich potravu pre zver, ktorá sa v poľovnom revíri nachádza, 
c) zákaz vstupu do zvernice alebo bažantnice, alebo ich časti nepovolaným osobám.

(5) Obmedzenia a zákazy vydané obcou je užívateľ poľovného revíru povinný vyznačiť v poľovnom revíri na prístupových cestách.

(6) Ak dôjde k usmrteniu psa v poľovnom revíri, jeho vlastník môže požadovať náhradu len vtedy, ak k jeho usmrteniu nedošlo za podmienok uvedených v § 29 ods. 1 písm. f).

(7) Ak dôjde k usmrteniu zveri alebo spôsobeniu škody na zveri psom, jeho držiteľ je povinný túto skutočnosť bezodkladne nahlásiť užívateľovi poľovného revíru a nahradiť mu vzniknutú škodu.

(8) Obmedzenia a zákazy podľa odseku 4 písm. a) a c) sa nevzťahujú na vlastníka pozemkov, užívateľa pozemkov a na zamestnancov orgánov štátnej správy poľovníctva pri výkone dozoru alebo kontrolnej činnosti.
§ 25
Povinnosti užívateľa poľovného pozemku
Užívateľ poľovného pozemku je povinný
a) dbať pri obhospodarovaní poľovných pozemkov, ich ohradzovaní pri pastve, aby zver, ako aj ostatné živočíchy neboli zraňované alebo usmrcované a aby neboli poškodzované ich biotopy, 
b) oznámiť užívateľovi poľovného revíru aspoň tri dni vopred čas a miesto vykonávania poľnohospodárskych prác v noci, kosenia krmovín a použitie chemických prípravkov, ktoré sú škodlivé pre zver, 
c) používať plašiče zveri pri kosení trvalých trávnych porastov, obilnín a krmovín a pri ich zbere vykonávať práce tak, aby bola zver vytlačovaná od stredu pozemku k jeho okraju, 
d) vykonávať opatrenia na zabránenie prístupu zveri k silážnym jamám a hrobliam, 
e) odstraňovať z poľovného pozemku umelé prekážky, ktoré môžu spôsobiť zranenie alebo usmrtenie zveri, alebo vhodným spôsobom k nim zamedziť prístup, 
f) uhradiť užívateľovi poľovného revíru škody spôsobené na zveri obhospodarovaním poľovného pozemku spôsobom, ktorý je v rozpore s týmto zákonom alebo všeobecne záväznými právnymi predpismi, alebo predpismi upravujúcimi používanie ochranných prostriedkov proti rastlinným alebo živočíšnym škodcom, 
g) dohodnúť v zmluve (§ 13) s užívateľom poľovného revíru spôsob a formu minimalizácie škôd spôsobovaných zverou a na zveri.
§ 26
Povinnosti užívateľa poľovného revíru
(1) Užívateľ poľovného revíru je povinný zabezpečiť celoročnú starostlivosť a ochranu zveri a poľovného revíru. Na ten účel najmä:
a) hospodáriť v poľovnom revíri tak, aby dosiahol a udržiaval v poľovnom revíri normovaný kmeňový stav zveri, predpísanú vekovú a pohlavnú štruktúru populácií jednotlivých druhov zveri a jej dobrý zdravotný stav, 
b) vykonávať po oznámení užívateľa poľovného pozemku podľa § 25 potrebné opatrenia na záchranu zveri, 
c) zriaďovať so súhlasom vlastníka poľovného pozemku poľovnícke zariadenia z takého materiálu, ktorý nenaruší vzhľad krajiny, ak to nie je v rozpore s osobitným predpisom (543/2002- o ochrane prírody)
d) prikrmovať zver v čase núdze zdravotne nezávadným krmivom22) (§ 26 zákona č. 39/2007 Z. z) takým spôsobom, aby sa krmivo neznehodnotilo vplyvom nepriaznivého počasia alebo nespôsobovalo zveri zdravotné problémy, 
e) vykonať opatrenia na záchranu zveri alebo ochranu zveri pri záplavách, lesných požiaroch alebo počas extrémne vysokej snehovej prikrývky, alebo v čase extrémneho sucha, 
f) odstraňovať z poľovného revíru nefunkčné poľovnícke zariadenia; po skončení prikrmovania alebo vnadenia odstrániť nepoužité krmivo, odstrániť znehodnotené alebo zdravotne závadné krmivo a jeho zvyšky z prikrmovacích zariadení a ich okolia, 
g) vykonávať veterinárne opatrenia vydané podľa osobitného predpisu(§ 17 zákona č. 39/2007 Z. z) a predložiť požadované vzorky pri monitoringu alebo veterinárnom vyšetrení zvierat alebo živočíšnych produktov podľa pokynov orgánov veterinárnej starostlivosti, 
h) každoročne zisťovať v poľovnom revíri stavy zveri, 
i) vypracovať plány poľovníckeho hospodárenia v poľovnom revíri, v určených termínoch ich predkladať na schválenie a zabezpečiť plnenie schválených plánov, ak tento zákon neustanovuje inak, 
j) viesť záznamy o revíri a poľovníckom hospodárení v ňom, 
k) podávať informácie obvodnému lesnému úradu o stave zveri, love zveri a stave poľovného revíru, 
l) spolupracovať s užívateľmi poľovných pozemkov a zabraňovať vzniku škôd spôsobených zverou, na zveri a poľovných pozemkoch a dohodnúť v zmluve (§ 13) s užívateľom poľovných pozemkov spôsob a formu minimalizácie škôd spôsobovaných zverou a na zveri, 
m) oznámiť obvodnému lesnému úradu doručenie rozhodnutia podľa § 56 ods. 5 a 6, 
n) zlepšovať po dohode s vlastníkom alebo užívateľom poľovného pozemku úživnosť poľovného revíru zakladaním remízok, políčok pre zver, ohryzových plôch a ďalšími na to vhodnými spôsobmi, 
o) používať pri ochrane zveri a love zveri poľovne upotrebiteľných psov.

(2) Ak obvodný lesný úrad zistí, že zver trpí hladom, vyzve užívateľa poľovného revíru na vykonanie nápravy. Ak ten v určenom termíne nápravu nevykoná, nariadi prikrmovanie zveri na jeho náklady rozhodnutím. Odvolanie proti rozhodnutiu o nariadení prikrmovania nemá odkladný účinok.

(3) Užívateľ poľovného revíru je povinný pri organizovaní poľovníckej činnosti, ktorá môže dočasne obmedziť obhospodarovanie poľovných pozemkov, vopred takúto činnosť prerokovať s užívateľom poľovných pozemkov.

(4) Ak sú plnením schváleného plánu chovu a lovu ohrozené normované kmeňové stavy zveri alebo štruktúra populácie niektorého druhu zveri v poľovnom revíri, užívateľ poľovného revíru je povinný lov takejto zveri obmedziť alebo zastaviť a túto skutočnosť ihneď oznámiť obvodnému lesnému úradu.
§ 29
Práva a povinnosti člena poľovníckej stráže
(1) Člen poľovníckej stráže je pri plnení úloh podľa tohto zákona oprávnený
a) vyžadovať od osôb, ktoré sú v poľovnom revíri so strelnou zbraňou alebo iným predmetom spôsobilým zmocniť sa zveri, ako sú slučky, pasce, siete, luky a kuše, predloženie poľovného lístka, zbrojného preukazu, preukazu zbrane a povolenia na lov zveri a dokladu, ktorým môže preukázať svoju totožnosť, 
b) zastaviť v poľovnom revíri dopravný prostriedok na vykonanie kontroly osôb a priestorov dopravného prostriedku, ak je dôvodné podozrenie, že osoby nachádzajúce sa vo vozidle lovili zver bez povolenia na lov zveri (§ 53) alebo že sa preváža neoprávnene ulovená zver alebo neoprávnene privlastnená zver, alebo neoprávnene privlastnené zhody parožia; na tento účel môže požadovať od osôb predloženie dokladu totožnosti, povolenia na lov zveri alebo zberu parožia zveri (§ 53), dokladu o pôvode zveri a dokladu oprávňujúceho na jazdu po lesných cestách, 
c) obmedziť osobnú slobodu osoby pristihnutej pri neoprávnenom love zveri alebo bezprostredne po ňom alebo pri ulovenej zveri alebo osoby, ktorá nevie preukázať pôvod ulovenej zveri (§ 64), 
d) odobrať osobám uvedeným v písmenách a) až c) strelnú zbraň alebo iné predmety, ulovenú alebo prepravovanú zver, zhody parožia a bezodkladne vec oznámiť Policajnému zboru, 
e) požadovať súčinnosť Policajného zboru, 
f) usmrtiť v poľovnom revíri voľne sa pohybujúceho psa (voľným pohybom psa je pohyb psa bez vôdzky mimo chovného priestoru alebo zariadenia na chov; za voľný pohyb psa sa nepovažuje pohyb zvláštneho psa bez vôdzky mimo chovného priestoru alebo zariadenia na chov, ak je na základe výcviku ovládaný osobou, ktorá ho vedie.) vo vzdialenosti väčšej ako 200 m od najbližšej pozemnej stavby;23a) to sa nevzťahuje na poľovníckeho psa a na psa, ktorý má nasadený obojok alebo prsný postroj, pričom tieto musia byť vo výraznej farbe odlišnej od farby jeho srsti.

(2) Oprávnenie podľa odseku 1 písm. f) môže užívateľ poľovného revíru povolením na lov zveri preniesť aj na iných držiteľov poľovných lístkov.

(3) Člen poľovníckej stráže môže pri plnení úloh použiť tieto donucovacie prostriedky:
a) hmaty, chvaty, údery a kopy sebaobrany, 
b) slzotvorné prostriedky alebo iné paralyzujúce prostriedky, 
c) obušok, 
d) putá, 
e) varovný výstrel.

(4) Donucovacie prostriedky podľa odseku 3 písm. b) až d) pre člena poľovníckej stráže zabezpečuje užívateľ poľovného revíru.

(5) Pred použitím donucovacích prostriedkov je člen poľovníckej stráže povinný vyzvať osobu, proti ktorej zakročuje, aby upustila od protiprávneho konania s výstrahou, že bude použitý niektorý z donucovacích prostriedkov. Od výzvy a výstrahy môže upustiť len, ak je sám napadnutý alebo je ohrozený život alebo zdravie inej osoby, alebo tomu bránia iné okolnosti.

(6) O tom, ktorý z donucovacích prostriedkov použije, rozhoduje člen poľovníckej stráže podľa konkrétnej situácie tak, aby použitý donucovací prostriedok a intenzita jeho použitia neboli zjavne neprimerané nebezpečnosti útoku.

(7) Člen poľovníckej stráže je oprávnený použiť donucovacie prostriedky podľa odseku 3 písm. a) až c) a e) s cieľom
a) zabrániť úmyselnému porušovaniu tohto zákona, 
b) zaistiť bezpečnosť inej osoby alebo vlastnej osoby pred útokom, ak sa po výzve od útoku neupustí, útok bezprostredne hrozí alebo trvá, 
c) obmedziť osobnú slobodu osoby, ktorá kladie aktívny odpor.

(8) Člen poľovníckej stráže je oprávnený použiť putá na spútanie osoby, ktorá kladie aktívny odpor alebo fyzicky napáda člena poľovníckej stráže alebo osobu, ktorá vystúpila na jeho podporu, úmyselne koná v rozpore s týmto zákonom, po márnej výzve, aby od takého konania upustila, a na vzájomné pripútanie osôb.

(9) Člen poľovníckej stráže je oprávnený použiť varovný výstrel, ak osoba, proti ktorej zakročuje, neuposlúchla jeho výzvu, vyhráža sa poľovníckej stráži alebo ohrozuje život alebo zdravie poľovníckej stráže alebo inej osoby. Varovný výstrel musí smerovať do vzduchu a nesmie ním byť nikto ohrozený.

(10) Pri zákroku proti zjavne tehotnej žene, osobe vysokého veku, osobe so 
zjavným telesným postihnutím a proti osobe mladšej ako 14 rokov je člen poľovníckej stráže oprávnený použiť z donucovacích prostriedkov len hmaty a chvaty. Ostatné donucovacie prostriedky je člen poľovníckej stráže oprávnený použiť len vtedy, ak útok týchto osôb bezprostredne ohrozuje životy a zdravie iných osôb alebo vlastnej osoby alebo hrozí škoda na zveri a poľovníckych zariadeniach a nebezpečenstvo nemožno odvrátiť inak.

(11) Člen poľovníckej stráže je povinný
a) vyzvať osoby, aby upustili od protiprávneho konania, 
b) pri výkone služby nosiť na viditeľnom mieste služobný odznak a na vyžiadanie sa preukázať preukazom poľovníckej stráže, 
c) kontrolovať dodržiavanie zákazov, postupov a príkazov ustanovených týmto zákonom, 
d) vykonať neodkladné opatrenia na odvrátenie vzniku hroziacich škôd v poľovnom revíri na zveri a na poľovníckych zariadeniach, 
e) odovzdať bezodkladne Policajnému zboru odňatú poľovnícku výstroj a výzbroj, 
f) oznamovať bezodkladne zistené porušovanie predpisov podľa povahy veci orgánom činným v trestnom konaní, obvodnému lesnému úradu, komore a užívateľovi poľovného revíru, 
g) oznamovať výsledky vykonanej kontroly poľovníckemu hospodárovi, 
h) pri výkone svojej funkcie spolupracovať s orgánmi ochrany prírody, organizáciami ochrany prírody, strážou prírody a poľovníckymi organizáciami.

(12) Osoba kontrolovaná členom poľovníckej stráže je povinná uposlúchnuť výzvu poľovníckej stráže a strpieť vykonávané úkony.
§ 53
Povolenie na lov zveri

(1) Každý, kto sa nachádza v poľovnom revíri so zbraňou určenou na lov zveri, musí mať pri sebe poľovný lístok, povolenie na lov zveri a doklady podľa osobitného predpisu (zbrojný preukaz, preukaz zbrane) Pri love poľovným dravcom musí mať pri sebe poľovný lístok, povolenie na lov zveri a druhovú kartu podľa osobitného predpisu.30) Tieto doklady je povinný predložiť na požiadanie orgánu Policajného zboru, poľovníckemu hospodárovi, poľovníckej stráži a orgánu štátnej správy poľovníctva.

(2) Povolenie na lov zveri je verejnou listinou oprávňujúcou jeho držiteľa spolu s ďalšími dokladmi na lov zveri alebo inú činnosť v poľovnom revíri podľa tohto zákona. Vydáva ho na predpísanom tlačive užívateľ poľovného revíru. Povolenie na lov zveri podpisujú štatutárny zástupca užívateľa poľovného revíru a poľovnícky hospodár. Povolenie na lov zveri je neprenosné na inú osobu.

(3) V povolení na lov zveri musia byť uvedené osobné údaje držiteľa poľovného lístka (ďalej len "poľovník"), a to meno, priezvisko a adresa trvalého pobytu, údaje o druhu zveri, jej pohlaví, vekovej triede a počte zveri, ktorú môže loviť, doba, v ktorej môže jednotlivé druhy zveri loviť, a doba platnosti povolenia.

(4) Poľovnícky hospodár vedie evidenciu vydaných povolení na lov zveri a zodpovedá za to, že vydané povolenie na lov zveri je v súlade s týmto zákonom.

(5) Povolenie na lov zveri uchováva užívateľ poľovného revíru najmenej tri roky.

(6) Pri plánovaných spoločných poľovačkách vydáva užívateľ poľovného revíru pre všetkých účastníkov poľovačky len jedno povolenie na lov zveri, ktorého prílohou je zoznam účastníkov spoločnej poľovačky a zoznam poľovne upotrebiteľných psov zúčastnených na spoločnej poľovačke.

(7) Po skončení platnosti povolenia na lov zveri je jeho držiteľ povinný odovzdať ho do 30 dní príslušnému poľovníckemu hospodárovi.
Lov zveri
§ 54
Evidencia návštevy poľovného revíru

(1) Každý, kto sa nachádza v poľovnom revíri so zbraňou určenou na poľovné účely, okrem účastníka spoločnej poľovačky musí byť pred vstupom do poľovného revíru zapísaný v knihe návštev poľovného revíru (ďalej len "kniha návštev"). 

(2) Člen poľovníckej stráže, ktorý v poľovnom revíri vykonáva ochranu a kontrolu, sa do knihy návštev nezapisuje, ak vstup do revíru vopred oznámi poľovníckemu hospodárovi. 

(3) Knihu návštev zakladá a za jej vedenie zodpovedá užívateľ poľovného revíru. Za správnosť údajov v nej uvedených zodpovedá ten, kto zápis vykonal alebo mal povinnosť vykonať.

§ 60
Sokoliarstvo
(1) Sokoliarstvom na účely tohto zákona je držanie a chov poľovných dravcov na ich výcvik, rozmnožovanie, lov zveri, ochranu poľnohospodárskych kultúr pred živočíšnymi škodcami alebo ochranu letísk proti nežiaducemu výskytu vtákov, kultúrne a ekovýchovné účely.

(2) Poľovným dravcom sa rozumie sokoliarsky upotrebiteľný jedinec druhu radu sokolotvaré (Falconiformes) a sovy (Strigiformes), ktorého výcvik umožňuje jeho využitie pri love zveri, pričom tento dravec nemusí byť zverou podľa tohto zákona.

(3) Na lov zveri možno použiť len tie jedince poľovných dravcov, ktoré sú označené a evidované podľa osobitného predpisu. (§ 41 ods. 5 písm. a) zákona č. 543/2002 Z. z.)

(4) Držiteľ poľovného dravca musí absolvovať predpísané skúšky, musí byť držiteľom platného poľovného lístka a členom Slovenského klubu sokoliarov. Používať poľovného dravca na území Slovenskej republiky môže aj cudzinec, ak je poľovný dravec a jeho držiteľ evidovaný podľa predpisov Medzinárodnej asociácie sokoliarstva a ochrany dravých vtákov, má udelené povolenie na držbu poľovného dravca a má vydaný poľovný lístok pre cudzincov a dovoz poľovného dravca na územie Slovenskej republiky je povolený podľa osobitných predpisov. (§ 41 ods. 5 písm. a) zákona č. 543/2002 Z. z.)

(5) Lov zveri poľovným dravcom možno vykonávať len na základe povolenia na lov zveri vydaného užívateľom poľovného revíru a vstup do poľovného revíru sa musí vyznačiť v knihe návštev.
§ 61
Lov zveri na vnadisku
(1) Vnadiskom na účely tohto zákona je miesto, na ktoré sa vykladá návnada s cieľom prilákať zver. Na vnadisku okrem vnadiska vo zvernici je povolené loviť iba diviačiu zver, šelmy a krkavcovité vtáky, ktorých lov je povolený. Diviačiu zver na vnadisku možno loviť iba mimo obdobia núdze. Vnadisko na lov diviačej zveri musí byť zriadené tak, aby ostatná raticová zver mala k návnade sťažený prístup.

(2) Vnadisko, na ktoré sa vykladá živočíšna návnada, musí spĺňať podmienky ustanovené osobitným predpisom.32) Po ukončení vnadenia návnadou je užívateľ poľovného revíru povinný neškodne odstrániť zvyšky návnady.
§ 65
Zakázané spôsoby lovu a iné zákazy
(1) Poľovať na zver možno len spôsobom zodpovedajúcim zásadám lovu a ochrany zveri podľa tohto zákona.

(2) Zakázaným spôsobom lovu(§ 310 Trestného zákona) zveri je
a) trávenie jedom, usmrcovanie plynom, vydymovanie, chytanie do slučiek, nášľapných pascí, 35) čeľusťových pascí, na lep a na háčiky, 
b) chytanie do pascí, ktoré sú založené na princípe neselektívneho odchytu alebo za určitých podmienok chytajú neselektívne, strieľanie na zver poloautomatickými alebo automatickými zbraňami so zásobníkom na viac ako dva náboje, 
c) používanie mieridiel a puškových ďalekohľadov vybavených hľadáčikom na streľbu v noci s elektronickým zväčšením obrazu alebo na prevrátenie obrazu a ďalších podobných zariadení umožňujúcich streľbu v noci, infrazameriavačov, noktovízorov, laserových zameriavačov, zameriavačov so zosilnením svetla a optických zameriavačov, ktoré sú prispôsobené na videnie v noci, 
d) lov z motorových vozidiel, poľnohospodárskych mechanizmov a iných mechanizmov, lietadiel, helikoptér a iných lietajúcich zariadení, ako aj z lodiek a člnov pohybujúcich sa rýchlejšie ako 5 km/h, 
e) používanie oslepenej alebo inak poranenej živej zveri ako živej návnady, 
f) lov pomocou prehrávania jej hlasových prejavov z magnetofónových pások alebo iných nosičov zvuku, 
g) strieľanie zveri z luku alebo kuše okrem jej lovu lukom vo zverniciach s najnižšou napínacou hmotnosťou 220 N, 
h) loviť zver predovkami, plynovými zbraňami, zbraňami s tlmičmi hluku výstrelu, krátkou zbraňou a loviť zver samostrelmi, 
i) loviť alebo naháňať zver na účely jej lovu pomocou výbušnín a zabíjanie zveri elektrickým prúdom alebo elektronickým zariadením schopným ju zabiť alebo omráčiť, 
j) omračovanie zveri chemickými preparátmi okrem ich použitia vyškolenými osobami pri chytaní a preprave živej zveri so súhlasom alebo na príkaz užívateľa poľovného revíru, 
k) lov za použitia zdrojov umelého osvetlenia, zariadení na osvetľovanie terčov, zrkadiel a iných oslňujúcich prostriedkov, 
l) lov do sietí okrem sietí na odchyt zajaca, bažanta a jarabice na ďalší chov a malých sietí pri chytaní divého králika a líšky, 
m) lov inou zbraňou ako zbraňou na poľovné účely, lov zakázanou zbraňou alebo zbraňou vybavenou zakázaným doplnkom.36)

(3) Ďalej je zakázaným spôsobom lovu zveri
a) strieľať zver na vnadisku a napájadle, ktorým je umelé zariadenie na napájanie zveri vodou; to neplatí o diviačej zveri, šelmách a krkavcovitých vtákoch na vnadisku, 
b) používať psa na durenie raticovej zveri okrem durenia tejto zveri poľovnými psami pri dohľadávaní postrieľanej zveri a durenia diviačej zveri, ak sa durí poľovnými psami, ktoré majú skúšku na durenie zveri, 
c) strieľať na raticovú zver brokmi, strieľať na raticovú zver okrem diviačej zveri jednotnou strelou z brokovnice, strieľať na srnčiu zver guľovými nábojmi s menšou dopadovou energiou ako 1 000 J/100 m a na ostatnú raticovú zver guľovými nábojmi s dopadovou energiou menšou ako 1 500 J/100 m a s hmotnosťou strely menšou ako 6 g a priemerom menším ako 6 mm, strieľať na medvede inými ako guľovými nábojmi s dopadovou energiou menšou ako 1 500 J/100 m, 
d) loviť zver v noci po uplynutí jednej hodiny po západe slnka až do jednej hodiny pred východom slnka okrem medveďa; lov diviačej zveri, vlka, jazveca, líšky, kuny, psíka medvedíkovitého a medvedíka čistotného je povolený cez deň a v noci, ktorá sa začína v deň splnu mesiaca, ako aj dve noci pred a dve noci po tejto noci, a to len za jasných mesačných nocí a s použitím výkonnej pozorovacej optiky a streleckej optiky, 
e) loviť raticovú zver okrem diviačej zveri a lovu poľovnými dravcami inak ako individuálnym spôsobom, 
f) loviť raticovú zver postriežkou vo vzdialenosti kratšej ako 100 m od hranice revíru, loviť bažanty vo vzdialenosti kratšej ako 200 m od hranice cudzej bažantnice a loviť raticovú zver v čase núdze bližšie ako 200 m od krmovísk a kŕmidiel, 
g) loviť jazveca brlohárením a rozkopávať jazvečie brlohy, 
h) vystreľovať vtáčie hniezda, 
i) strieľať na zver narkotizačnými zbraňami okrem ich použitia na účely jej odchytu, vyšetrenia alebo veterinárneho zákroku, 
j) loviť zver na poľovných pozemkoch, na ktorých sa súčasne vykonávajú poľnohospodárske práce alebo lesné práce, 
k) loviť trofejovú raticovú zver vhodnú na ďalší chov [§ 73 písm. j)], 
l) loviť zver podliehajúcu poľovníckemu plánovaniu, ktorej plán chovu a lovu nebol schválený alebo ktorej lov nebol povolený, 
m) loviť sluku lesnú v čase dve hodiny po západe slnka do dvoch hodín pred východom slnka, 
n) zbierať vajcia pernatej zveri okrem prípadov podľa § 2 písm. q), 
o) zbierať zhody parožia bez povolenia užívateľa poľovného revíru, 
p) chovať ondatru pižmovú v zajatí a živú ju prepravovať.

(4) Zakazuje sa narúšať užívanie poľovného revíru správaním ohrozujúcim bezpečnosť osôb, majetku a životného prostredia zveri, 

(5) Zakazuje sa umiestňovať v poľovnom revíri zariadenia na odchyt dravcov bez platnej výnimky podľa osobitného predpisu. (Zákon č. 543/2002 Z. z.)

(6) Zakazuje sa budovať nadzemné pozorovacie zariadenia na pozorovanie a lov zveri vo vzdialenosti menšej ako 200 m od hranice poľovného revíru alebo od hranice územia s piatym stupňom ochrany (§ 16 zákona č. 543/2002 Z. z.) alebo zóny A chráneného územia. (§ 30 zákona č. 543/2002 Z. z.)

(7) Zakazuje sa používanie oloveného streliva pri love vodného vtáctva v mokradiach. (§ 2 ods. 2 písm. g) zákona č. 543/2002 Z. z.)

(8) Zakazuje sa propagovať, ponúkať a predávať prostriedky a zariadenia na lov zveri, ktoré sú zakázané podľa odseku 2 písm. a) až c) a k).

(9) Ministerstvo môže
a) povoliť výnimky zo zákazu podľa odseku 3 písm. e) z dôvodu naliehavej potreby zníženia počtu niektorých druhov zveri na prechodný čas a určiť podmienky ich realizácie, 
b) určiť iný spôsob lovu, ktorý nie je v rozpore s odsekmi 2 a 3.
§ 77
Disciplinárne previnenia

(1) Disciplinárnym previnením je konanie držiteľa poľovného lístka, ktoré je v rozpore s týmto zákonom a nevykazuje znaky trestného činu (§ 310 Trestného zákona), priestupku (§ 76) alebo iného správneho deliktu (§ 78).

(2) Disciplinárne previnenie držiteľa poľovného lístka rieši komora podľa disciplinárneho poriadku vydaného komorou a schváleného ministerstvom.

300/2005 Z. z., Trestný zákon (ďalej len zákon)
§ 24
Krajná núdza
(1) Čin inak trestný, ktorým niekto odvracia nebezpečenstvo priamo hroziace záujmu chránenému týmto zákonom, nie je trestným činom.

(2) Nejde o krajnú núdzu, ak bolo možné nebezpečenstvo priamo hroziace záujmu chránenému týmto zákonom za daných okolností odvrátiť inak alebo ak spôsobený následok je zjavne závažnejší ako ten, ktorý hrozil. Rovnako nejde o krajnú núdzu, ak ten, komu nebezpečenstvo priamo hrozilo, bol podľa všeobecne záväzného právneho predpisu povinný ho znášať.
§ 25
Nutná obrana
(1) Čin inak trestný, ktorým niekto odvracia priamo hroziaci alebo trvajúci útok na záujem chránený týmto zákonom, nie je trestným činom.

(2) Nejde o nutnú obranu, ak obrana bola celkom zjavne neprimeraná útoku, najmä k jeho spôsobu, miestu a času, okolnostiam vzťahujúcim sa k osobe útočníka alebo k osobe obrancu.

(3) Ten, kto odvracia útok spôsobom uvedeným v odseku 2, nebude trestne zodpovedný, ak konal v silnom rozrušení spôsobenom útokom, najmä v dôsledku zmätku, strachu alebo zľaknutia.

(4) Ak sa niekto vzhľadom na okolnosti prípadu mylne domnieva, že útok hrozí, nevylučuje to trestnú zodpovednosť za čin spáchaný z nedbanlivosti, ak omyl spočíva v nedbanlivosti.
§ 310
Pytliactvo
(1) Kto neoprávnene zasiahne do výkonu práva poľovníctva alebo do výkonu rybárskeho práva tým, že bez povolenia loví zver alebo ryby alebo loví zver alebo ryby v čase ich ochrany alebo zakázaným spôsobom, alebo kto ukryje, prechováva, alebo na seba alebo na iného prevedie zver alebo ryby neoprávnene ulovené alebo nájdené, potrestá sa odňatím slobody až na dva roky.

(2) Odňatím slobody na šesť mesiacov až tri roky sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1

a) hromadne účinným alebo zavrhnutiahodným spôsobom, 
b) v malom rozsahu, alebo
c) ako osoba, ktorá má osobitne uloženú povinnosť chrániť životné prostredie.

(3) Odňatím slobody na jeden rok až päť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1

a) a už bol za taký čin odsúdený, 
b) vo väčšom rozsahu, alebo
c) závažnejším spôsobom konania.

(4) Odňatím slobody na tri roky až osem rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 v značnom rozsahu.

(5) Odňatím slobody na štyri roky až desať rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v odseku 1 vo veľkom rozsahu.
§ 22
Vek

(1) Kto v čase spáchania činu inak trestného nedovŕšil štrnásty rok svojho veku, nie je trestne zodpovedný.
§ 8
Trestný čin

Trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.
§ 9
Druhy trestných činov
Trestný čin je prečin a zločin.
§ 10
Prečin
(1) Prečin je
a) trestný čin spáchaný z nedbanlivosti alebo
b) úmyselný trestný čin, za ktorý tento zákon v osobitnej časti ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby neprevyšujúcou päť rokov.

(2) Nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.
§ 11
Zločin
(1) Zločin je úmyselný trestný čin, za ktorý tento zákon v osobitnej časti ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby prevyšujúcou päť rokov.

(2) O zločin ide aj vtedy, ak v prísnejšej skutkovej podstate prečinu spáchaného úmyselne je ustanovená horná hranica trestnej sadzby prevyšujúca päť rokov.

(3) Zločin, za ktorý tento zákon ustanovuje trest odňatia slobody s dolnou hranicou trestnej sadzby najmenej desať rokov, sa považuje za obzvlášť závažný.
§ 12
Miesto spáchania trestného činu
Miesto spáchania trestného činu je každé miesto, na ktorom

a) páchateľ konal, alebo
b) nastal alebo podľa predstavy páchateľa mal nastať následok predpokladaný týmto zákonom.

§ 13
Príprava na zločin
(1) Príprava na zločin je konanie, ktoré spočíva v úmyselnom organizovaní zločinu, zadovažovaní alebo prispôsobovaní prostriedkov alebo nástrojov na jeho spáchanie, v spolčení, zhluknutí, návode, objednávaní alebo pomoci na taký zločin alebo v inom úmyselnom vytváraní podmienok na jeho spáchanie, ak nedošlo k pokusu ani dokonaniu zločinu.

(2) Príprava na zločin je trestná podľa trestnej sadzby ustanovenej za zločin, ku ktorému smerovala.

(3) Trestnosť prípravy na zločin zaniká, ak páchateľ dobrovoľne

a) upustil od ďalšieho konania smerujúceho k spáchaniu zločinu a odstránil nebezpečenstvo, ktoré vzniklo záujmu chránenému týmto zákonom z podniknutej prípravy, alebo
b) urobil o príprave na zločin oznámenie orgánu činnému v trestnom konaní alebo Policajnému zboru v čase, keď nebezpečenstvo, ktoré vzniklo záujmu chránenému týmto zákonom z podniknutej prípravy, sa mohlo ešte odstrániť; vojak môže toto oznámenie urobiť aj svojmu nadriadenému alebo služobnému orgánu a osoba vo výkone trestu odňatia slobody alebo vo výkone väzby aj príslušníkovi Zboru väzenskej a justičnej stráže.

(4) Ustanovením odseku 3 nie je dotknutá trestnosť páchateľa za iný trestný čin, ktorý už týmto konaním spáchal.
§ 14
Pokus trestného činu
(1) Pokus trestného činu je konanie, ktoré bezprostredne smeruje k dokonaniu trestného činu, ktorého sa páchateľ dopustil v úmysle spáchať trestný čin, ak nedošlo k dokonaniu trestného činu.

(2) Pokus trestného činu je trestný podľa trestnej sadzby ustanovenej na dokonaný trestný čin.

(3) Trestnosť pokusu trestného činu zaniká, ak páchateľ dobrovoľne

a) upustil od ďalšieho konania potrebného na dokonanie trestného činu a odstránil nebezpečenstvo, ktoré vzniklo záujmu chránenému týmto zákonom z podniknutého pokusu, alebo
b) urobil o pokuse trestného činu oznámenie orgánu činnému v trestnom konaní alebo Policajnému zboru v čase, keď nebezpečenstvo, ktoré vzniklo záujmu chránenému týmto zákonom z podniknutého pokusu, sa mohlo ešte odstrániť; vojak môže toto oznámenie urobiť aj svojmu nadriadenému alebo služobnému orgánu a osoba vo výkone trestu odňatia slobody alebo vo výkone väzby aj príslušníkovi Zboru väzenskej a justičnej stráže.

(4) Ustanovením odseku 3 nie je dotknutá trestnosť páchateľa za iný trestný čin, ktorý už týmto konaním spáchal.
Zavinenie
§ 15
Trestný čin je spáchaný úmyselne, ak páchateľ

a) chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, alebo
b) vedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, a pre prípad, že ho spôsobí, bol s tým uzrozumený.
§ 16
Trestný čin je spáchaný z nedbanlivosti, ak páchateľ

a) vedel, že môže spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, ale bez primeraných dôvodov sa spoliehal, že také porušenie alebo ohrozenie nespôsobí, alebo
b) nevedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, hoci o tom vzhľadom na okolnosti a na svoje osobné pomery vedieť mal a mohol.
§ 17
Pre trestnosť činu spáchaného fyzickou osobou treba úmyselné zavinenie, ak tento zákon výslovne neustanovuje, že stačí zavinenie z nedbanlivosti.
§ 18
Na priťažujúcu okolnosť alebo na okolnosť, ktorá podmieňuje použitie vyššej trestnej sadzby, sa prihliadne, ak ide o

a) ťažší následok, aj vtedy, keď ho páchateľ zavinil z nedbanlivosti, ak tento zákon nevyžaduje aj v tomto prípade zavinenie úmyselné, alebo
b) inú skutočnosť, aj vtedy, keď o nej páchateľ nevedel, hoci o nej vzhľadom na okolnosti a na svoje osobné pomery vedieť mal a mohol, ak tento zákon nevyžaduje, aby o nej páchateľ vedel.
§ 19
Páchateľ
(1) Páchateľ trestného činu je ten, kto trestný čin spáchal sám.

(2) Páchateľom trestného činu môže byť fyzická osoba.
§ 20
Spolupáchateľ
Ak bol trestný čin spáchaný spoločným konaním dvoch alebo viacerých páchateľov (spolupáchatelia), zodpovedá každý z nich, ako keby trestný čin spáchal sám.
§ 21
Účastník
(1) Účastník na dokonanom trestnom čine alebo na jeho pokuse je ten, kto úmyselne

a) zosnoval alebo riadil spáchanie trestného činu (organizátor), 
b) naviedol iného na spáchanie trestného činu (návodca), 
c) požiadal iného, aby spáchal trestný čin (objednávateľ), alebo
d) poskytol inému pomoc na spáchanie trestného činu, najmä zadovážením prostriedkov, odstránením prekážok, radou, utvrdzovaním v predsavzatí, sľubom pomôcť po trestnom čine (pomocník).

(2) Na trestnú zodpovednosť účastníka sa použijú ustanovenia o trestnej zodpovednosti páchateľa, ak tento zákon neustanovuje inak.
§ 26
Oprávnené použitie zbrane
(1) Použitie zbrane v súlade s trestným zákonom nie je trestným činom.

(2) Za použitie zbrane v súlade s trestným zákonom sa považuje aj jej použitie proti inému vo svojom obydlí na ochranu života, zdravia alebo majetku, ak osoba do obydlia neoprávnene vnikne alebo v ňom neoprávnene zotrvá a nejde o nutnú obranu. To neplatí, ak bola pritom inému úmyselne spôsobená smrť.
§ 122
Trestný čin a spôsoby jeho spáchania

(1) Konaním sa rozumie aj opomenutie takého konania, na ktoré bol páchateľ podľa okolností a svojich pomerov povinný.

(2) Trestný čin je spáchaný verejne, ak je spáchaný

a) obsahom tlačoviny alebo rozširovaním spisu, filmom, rozhlasom, televíziou, použitím počítačovej siete alebo iným obdobne účinným spôsobom, alebo
b) pred viac ako dvoma súčasne prítomnými osobami.

(3) Trestný čin je spáchaný so zbraňou, ak páchateľ alebo s jeho vedomím niektorý zo spolupáchateľov použije zbraň na útok, na prekonanie alebo zamedzenie odporu alebo ju má na taký účel pri sebe; zbraňou sa rozumie, ak z jednotlivého ustanovenia nevyplýva niečo iné, každá vec, ktorou možno urobiť útok proti telu dôraznejším. Trestný čin je spáchaný so zbraňou aj vtedy, ak páchateľ použije napodobeninu zbrane alebo ju má pri sebe s úmyslom, aby bola považovaná za pravú.

(4) Trestný čin je spáchaný vlámaním, ak páchateľ vnikol do uzavretého priestoru nedovoleným prekonaním uzamknutia alebo prekonaním inej zabezpečovacej prekážky použitím sily alebo ľsťou.

(5) Trestný čin je spáchaný v obydlí, ak je spáchaný v dome alebo byte iného alebo v iných priestoroch slúžiacich na bývanie vrátane priestorov a pozemkov k nim patriacich, ak sú ako súčasť obydlia uzavreté.

(6) Trestný čin je spáchaný ľsťou, ak bol spáchaný s využitím omylu, ktorý páchateľ vyvolal, alebo s použitím úskoku.

(7) Trestný čin je spáchaný násilím, ak páchateľ použije na jeho spáchanie fyzické násilie proti telesnej integrite inej osoby alebo ak je spáchaný na osobe, ktorú páchateľ uviedol do stavu bezbrannosti ľsťou, alebo ak páchateľ použil násilie proti veci iného.

(8) Trestný čin je spáchaný s použitím nátlaku vtedy, ak páchateľ použije na jeho spáchanie psychické násilie proti inému.

(9) Trestný čin je spáchaný opakovane, ak páchateľ postupne spáchal viac rovnakých trestných činov opakovanými samostatnými činmi, medzi ktorými nie je žiadna objektívna alebo subjektívna súvislosť, pričom trestnosť každého z nich sa posudzuje samostatne.

(10) Za pokračovací trestný čin sa považuje, ak páchateľ pokračoval v páchaní toho istého trestného činu. Trestnosť všetkých čiastkových útokov sa posudzuje ako jeden trestný čin, ak všetky čiastkové útoky toho istého páchateľa spája objektívna súvislosť v čase, spôsobe ich páchania a v predmete útoku, ako aj subjektívna súvislosť, najmä jednotiaci zámer páchateľa spáchať uvedený trestný čin; to neplatí vo vzťahu k čiastkovým útokom spáchaným mimo územia Slovenskej republiky.

(11) Za hromadný trestný čin sa považuje jeho spáchanie viacerými činmi, ktoré samostatne ešte nie sú trestným činom. Trestnosť všetkých takých činov sa posudzuje spoločne.

(12) Za trváci trestný čin sa považuje vyvolanie a udržiavanie alebo len udržiavanie protiprávneho stavu.

(13) Ak obvinený pokračuje v konaní, pre ktoré je stíhaný, aj po oznámení vznesenia obvinenia, posudzuje sa také konanie od tohto procesného úkonu ako nový skutok; to neplatí, ak ide o trestný čin zanedbania povinnej výživy podľa § 207. V takom prípade ide o pokračovanie konania až do doby, kým je vyhlásený rozsudok súdu prvého stupňa alebo pokiaľ sa súd druhého stupňa neodobral na záverečnú poradu.